![](https://www.nedeljnik.rs/wp-content/uploads/2022/09/Abdulah-Sidran-Nedeljnik-foto-Djordje-Kojadinovic.jpg)
MOL Grupa objavila je danas svoje finansijske rezultate za 2019. godinu. Uprkos mnogo izazovnom i nestabilnom spoljnom okruženju na kraju godine, MOL Grupa je u poslednjem kvartalu ostvarila 598 miliona dolara čista CCS EBITDA, čime je celogodišnja čista CCS EBITDA dostigla 2,44 milijardi USD, što je iznad postavljenih ciljeva. Pojednostavljeni slobodni novčani tok opao je u poređenju sa 2018. godinom, kada kompanija napreduje sa svojim strateškim projektima transformacije, ali u 2019. ostaje pozitivan – 356 miliona dolara.
“Ostvarili smo snažne finansijske rezultate u 2019. godini, čak i malo ispred naših EBITDA nadograđenih smernica uprkos slabijem spoljnom okruženju. Takođe smo postigli važne prekretnice na našem putu ka transformacijama do 2030. godine. Dogovorili smo se da steknemo glavnu upstream imovinu u Azerbedžajnu, realizovali smo 50% našeg vodećeg Poliol projekta, dok je naš segment Consumer Services imao još jednu godinu postavljanja rekorda. Sa našim snažnim osnovama i uprkos sve većoj globalnoj neizvesnosti, gledamo u 2020. sa optimizmom. Uz pomoć nove imovine, očekujemo rast naše EBITDA do 2.5 milijardi dolara, zasnovan na srednjoročno baznom makro okviru sa Brent sirovom cenom od oko 60 dolara/bbl i sa pretpostavkom na konzervativniji pogled kada je u pitanju petrohemijska industrija. To će nam ponovo obezbediti dovoljno novčanog toka kako bismo pokrili naša ulaganja u strateške projekte.” prokomentarisao je predsednik Uprave i glavni izvršni direktor Zsolt Hernádi.
Proizvodnja Upstream segmenta povećana je u poslednjem kvartalu i ostala je nepromenjena tokom cele 2019. godine, na 111 mboepd, malo iznad zadatih ciljeva. Zbog nižih cena nafte i gasa, ovaj opseg stvorio je 17% nižu EBITDA u odnosu na rezultate iz 2018. godine. Istraživanje i proizvodnja ostali su najveći generator slobodnih novčanih tokova MOL Grupe pružajući ogroman, gotovo 700 miliona dolara, pojednostavljeni protok novca u 2019. godini. U okviru Upstream segmenta, cilj MOL-a za 2020. je dvostruk: da uspešno završi akviziciju i integriše ACG sredstva koja će dodati oko 20.000 bpd proizvodnji. U isto vreme, ovaj segment će nastaviti da maksimizuje vrednost i tok novca postojećih sredstava efikasnim radom.
Prošlogodišnji Downstream segment EBITDA čiste CCS pala je za 13% na 866 miliona dolara, što u potpunosti odražava slabije makro okruženje. U poslednjem kvartalu 2019. EBITDA čistog CCS-a pala je na 191 milion dolara što je 21% niže u odnosu na prošlogodišnji poslednji kvartal jer su i marže rafiniranja i petrohemije bile slabije krajem prošle godine. Ipak marže rafiniranja su se oporavljale u januaru i februaru 2020. godine. Rast potražnje za motornim gorivima ostao je vrlo snažan u regionu u prošloj godini, rezultirajući povećanjem od 3,4% što je podržalo Downstream segment.
Projekt Poliol prati predviđeni vremenski okvir kao i budžet. Glavni radovi na gradilištu pojačani su u 2019. godini a projekat se u ovom trenutku nalazi na 50% do finalizacije. Doneta je konačna investiciona odluka za projekt postrojenja za obradu teških ostataka u Rafineriji nafte Rijeka, čiji je cilj bio pretvaranje INA Downstream u održiv i profitabilan biznis. Projekat uključuje izgradnju komornog koksiranja sa očekivanim puštanjem u rad 2023. godine.
Segment Consumer Services bio je „zvezda“ u 2019. godini. EBITDA segmenta je u četvrtom kvartalu 2019. godine dostigao porast od 30% u lokalnim valutama (24% u dolarima), a nadmašena je još jedna godina sa dvocifrenim rastom zarade. Ovaj segment je postigao nekoliko važnih prekretnica, uključujući proizvodnju marže bez goriva koja je dostigla 30% ukupne marže do kraja godine. Imajući to u vidu, ubrzano uvođenje koncepta bez goriva je nastavljeno: broj rekonstruisanih lokacija sa Fresh Corner-om porastao je sa 687 na 877 godinu dana.
Plinski Midstream segment dostigao je 71 miliona dolara EBITDA u četvrtom kvartalu, što je 48% više nego prošle godine, budući da je potražnja znatno porasla zbog nesigurnosti ukrajinsko-ruskog sporazuma. Operativni troškovi su se smanjili za više od 10% usled smanjivanja potrošnje gasa i gubitka mreže, a tako i cena prirodnog gasa.